- O nás
- Oddělení a pobočky
-
Projekty a granty
Aktuální projekty
- Služby
- Knihovnám
- Kontakt
po | út | st | čt | pá | so | ne |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | 2
|
3
|
4
|
5
|
||
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
26
|
27
|
28
|
29
|
30
|
31
|
660. výročí úmrtí Adam – náboženství, opat Narození: Úmrtí: 21. 8. 1358 Třebíč Jméno opata Adama se vyskytuje v pramenech nejdříve v roce 1342, kdy třebíčský klášter obdržel od svého nápravníka Peška, syna prokurátora Budislava, čtvrt hřivny úroku z nápravy s podmínkou, aby klášter každý rok o sv. Havlu slavil památky zemřelých Václava a jeho choti, což bylo přislíbeno 25. 5. 1342. Opatu Adamovi bylo v roce 1352 dovoleno papežem Klementem VI., aby mohl při bohoslužbách užívat obřadní prsten a berlu. 31. ledna 1358 papež ustanovil opata Adama za rozsudího v rozepři mezi panenským klášterem na starém Brně a rektorem kaple Špilberské o desátek ve vsi Řéčkovice. Literatura: Kubeš, Adolf. Dějiny města Třebiče. Sv.1. Třebíč: knihkupectví J.F.Kubeše, 1874. 173 s. | |
140. výročí narození DEML, Jakub – kněz, básník, spisovatel Narození: 20. 8. 1878 Tasov (Třebíč) Úmrtí: 10. 2. 1961 Třebíč Narodil se v rodině tasovského kupce a rolníka. Třebíčské gymnázium absolvoval v roce 1898. Vystudoval bohoslovecký seminář v Brně, v r. 1902 byl vysvěcen na kněze. Jeho přítelem byl Otokar Březina. 1902-4 působil jako kaplan v Kučerově u Vyškova, 1904 v Lesonicích, 1904-1906 v Babicích, 1906 v Martínkově, 1906-7 v Třešti, 1908-9 v Bystrci u Brna. Pro své rozpory se staršími duchovními byl 1. března 1909 dispensován od církevní služby. V letech 1904-11 navázal přátelství s Josefem Floriánem, pracoval v nakladatelství ve Staré Říši. Pobýval také v Jaroměřicích, Třebíči, Šebkovicích, Praze, Topolčiankách, Bělé pod Bezdězem a Jinošově. Od roku 1922 se trvale usadil v Tasově. Literatura: Čermáková, Miroslava, 1954-. Regionální osobnosti : výběr. [sestavila Miroslava Čermáková]; [sest. M. Čermáková]. 1. vyd. Třebíč : Okresní knihovna, 1995. s. 8 | ![]() |
90. výročí úmrtí DREUSCHUCH, František – lékař , vědecký pracovník , lékařství Narození: 25. 1. 1855 Třebíč Úmrtí: 2. 8. 1938 Náměšť nad Oslavou MUDr., lékař, v letech 1893-1905 víceprezident Lékařské komory pro markrabství Moravské, tvůrce prvního rentgenového přístroje na Moravě. Stati z oboru sociálního lékařství. Jeho otec František Dreuschuch , rodák z Náměště nad Oslavou (1817-1896), působil téměř 55 let svého života jako lékař v Třebíči. František Dreuschuch ml. studoval na gymnáziu v Brně. Po složení maturitní zkoušky začal studovat lékařství v Praze. V pátém ročníku se stal asistentem na Klebsově ústavu, tehdy nejmodernějším lékařském výzkumném pracovišti v Praze. Zde svoje poznatky rozvíjel v oborech chirurgie, patologie, farmakologie, bakteriologie a epidemiologie. Po promoci se rozhodl pro práci na venkově. Oženil se s Idou Honlovou a společně se přestěhovali do Náměště nad Oslavou, kde Dreuschuch působil jako lékař až do roku 1931. Kromě lékařské praxe se angažoval v osvětových a kulturních aktivitách. Byl zvolen zdravotním radou ve Vídni. Zúčastňoval se mezinárodních lékařských sympózií, sledoval novinky v oblasti lékařské vědy. Mezi nimi upoutal jeho pozornost nový vědecký objev německého fyzika W. C. Rontgena natolik, že sestavil s pomocí místního elektrikáře vlastní rentgenový přístroj a rozhodl se ho využívat pro svoji lékařskou praxi, především k diagnostice vnitřních zranění jako byly zlomeniny. Přístroj byl umístěn v pronajatém domku. Dreuschuch svými experimenty zkoumajícími vlastnosti nového vynálezu přispěl k novým poznatkům pro uplatnění přístroje v lékařství. Výsledky pokusů publikoval v odborných časopisech, pořádal přednášky. Z nedostatku tehdejších znalostí o negativních účincích záření na lidské zdraví (první zprávy byly veřejně publikovány až kolem roku 1902) si způsobil rakovinu kůže na prstech levé ruky a této nemoci podlehl. Literatura: Ptáček, R. - Kubek, M. - Kubíček, P. (eds.): Česká lékařská komora : historie a význam, 2011, Masarykův slovník naučný Třebíčský rodák MUDr. František Dreuschuch. Zpravodaj města Třebíče, 1980, č.4, s.16. Dočekal, Jan. První rentgenolog na Moravě byl z Třebíče / Jan Dočekal. In: Vysočina-Noviny Třebíčska. ISSN 1213-5550, 2003, (24.02.2003), s.6. Kučerová, Jaroslava. Dr.František Dreuschuch a jeho přínos do rozvoje rentgenologie. In: Naším krajem. 1991, č.3, s.6-10,fot. Dílo: Dreuschuch, František. Omyly při diagnostické analyse roentgenogramů normálního skeletu : úvod do studia skiagrafické normální anatomie / sepsal Fr. Dreuschuch. -- Praha : Lékařské knihkupectví a nakladatelství, 1932. -- 131 s. : il. ; 22 cm ISBN (Váz.) Nákladem Mladé Generace Lékařů při Ú.J.Čs.L.. -- Obsahuje rejstřík | ![]() |
100. výročí narození HUTNÍK, Ilko – voják, 2. světová válka Narození: 11. 8. 1918 Troštenice (Zakarpatská Ukrajina) Úmrtí: 2. 4. 1990 Třebíč Voják 2. světové války, zúčastnil se bojů o Duklu. V československé armádě sloužil od roku 1938 v Košicích do 15. března 1939. Emigroval do Polska, byl internován v SSSR ve Starobělsku a Vladivostoku. V roce 1942 v Buzuluku vstoupil do československé zahraniční armády. Prošel dělostřeleckým a spojařským výcvikem. Účastnil se osvobozování Československa. 10. května 1945 projížděl s vojenskou jednotkou Třebíčí. V roce 1951 se s rodinou odstěhoval do Třebíče. Literatura: Mejzlík, Jaroslav. Naši krajané v boji za svobodu. Třebíč: Český svaz bojovníků za svobodu, 1997. 140 s. : il. | |
390. výročí úmrtí z VALDŠTEJNA, Adam, mladší – šlechtic, politik Narození: 1569 Úmrtí: 24. 8. 1638 Český šlechtic, nejvyšší sudí (1608-11) a nejvyšší hofmistr Českého království (1611-19). Jako katolík byl za stavovského povstání prostředníkem mezi povstalci a Ferdinandem II., zastával kompromisní program politického smíření. 15. 5. 1628 se stal majitelem Třebíče a třebíčského panství. 1608-11 nejvyšším sudím, 1611-1619 nejvyšším hofmistrem českého království. Byl katolického vyznání, v letech 1618-20 prostředníkem mezi Ferdinandem II. a povstalci jako zastánce programu politického smíření. Ověřeno v: Národní knihovna ČR – soubor národních autorit | ![]() |
120. výročí založení Založen Muzejní spolek v Třebíči Třebíč 08.1898 V roce 1894 se v Třebíči konala výstava předmětů shromážděných pro Národopisnou výstavu českoslovanskou konanou v roce 1895 v Praze. V srpnu v roce 1898 vznikl Muzejní spolek v Třebíči, který se ujal péče o sbírky a jejich doplňování. Do roku 1918 bylo muzeum závislé na občanských finančních darech. V roce 1928 získalo muzeum 5 místností v měšťanském domě na Hasskově ulici č. p. 103, které nahradily dosavadní místnost v městském pivovaru. Po skončení 2.světové války, během níž byla expozice uschována a výstavy se konaly pouze ojediněle zaměřené především na betlemářství, se muzeum přestěhovalo do zámku. Do roku 1953 bylo muzeum spolkové, později městské. Od roku 1969 spravuje bývalé okresní muzeum v Moravských Budějovicích. Ověřeno v: Západomoravské muzeum v Třebíči. 1.vyd. Praha: ČTK-Pressfoto pro Západomoravské muzeum v Třebíči. nestr.: il. Kalus, Jaromír. Muzea na Moravě a ve Slezsku. Vyd.1. Ostrava: Profil, 1988. 341 s.: il. | |